Na sociálnej sieti o tom informoval primátor Bratislavy Matúš Vallo s tým, že po rokoch prepracovaný projekt je už v súlade s územným plánom mesta.
"Po viacerých návrhoch, voči ktorým sme sa opakovane nesúhlasne vyjadrili, investor svoj zámer prispôsobil. V tejto podobe projekt už splnil zákonné podmienky pre vydanie súhlasného stanoviska," skonštatoval Vallo.
Podľa primátora sa dosiahli zmeny, týkajúce sa redukcie podlažnosti, hmoty, plošnej výmery či podielu bývania, ale aj posilnenia vybavenosti oproti bývaniu. Po novom má ísť o polyfunkčný komplex, pozostávajúci z ubytovacieho zariadenia (hotela), administratívy, bývania a drobných prevádzok vybavenosti. Navrhuje sa viacero budov, vrátane jednej výškovej, ktorá je oproti pôvodnému návrhu nižšia o päť podlaží. Byty majú tvoriť necelých 30 percent nadzemnej podlažnej plochy. K Sadu Janka Kráľa má byť orientovaný aktívny parter s prevádzkami pre verejnosť.
"Vieme si predstaviť aj iné využitie tohto územia v prospech Bratislavčanov. Ako napríklad zariadenia pre kultúru a ďalšie voľnočasové aktivity, ktoré by lepšie reflektovali zadefinovanú funkciu občianskej vybavenosti celomestského a nadmestského významu," zdôraznil Vallo s tým, že keďže však ide o pozemok v súkromnom vlastníctve, mesto nemá právo nariadiť vlastníkovi, čo by mal postaviť.
O osude pozemkov pod štadiónom sa rozhodlo v roku 2012. Vtedajšie mestské zastupiteľstvo preklasifikovalo v rámci zmien a doplnkov územného plánu plochu na rozvojové územie. Miesto pôvodnej športovej a voľnočasovej infraštruktúry bola umožnená rozsiahla výstavba. Investor následne pripravil projekt, ktorý v roku 2019 získal územné rozhodnutie od Okresného úradu (OÚ) v Bratislave. Stalo sa tak potom, ako vtedajšie vedenie mestskej časti Petržalka požiadalo o atrahovanie spisu.
Voči rozhodnutiu však boli podané odvolania. Samospráva argumentovala tým, že charakter plánovanej výstavby a jej funkcie išli nad rámec regulatívov daných aj novým územným plánom. V roku 2020 vtedajšie Ministerstvo dopravy a výstavby SR ako odvolací orgán územné rozhodnutie zrušilo. Vytýkané boli viaceré nedostatky a chýbajúce vyjadrenia dotknutých inštitúcií. Postup okresného úradu označilo za účelový.
Investorovi sa rozhodnutie ministerstva nepozdávalo, obrátil sa preto so správnou žalobou na Krajský súd v Bratislave. Ten po rokoch doručil spis spolu s kasačnou sťažnosťou Najvyššiemu správnemu súdu SR. Ten pre TASR nedávno uviedol, že rozhodnutie v tejto veci je možné očakávať "do konca roku 2024."
Ďakujeme, že nás čítate. V prípade, že ste našli v článku chybu, napíšte nám na redakcia@sp21.sk
Pre pridávanie komentárov do diskusie sa musíteprihlásiť